Title: Extern brevmall med förvaltningslogotyp. (Ta F11 för förflyttning!)
Author: Ellinor Johansson
Last saved by: Kristina Eklund
Company: Lidingö stad

| | DATUM | DNR
| | 2014-05-26 | KS/2014:120

Förslagsskrivelse

Kommunstyrelsen

Direktiv till nämnderna inför budget 2015 och plan för 2016- 2017
   
Förslag till beslut
Arbetsutskottet föreslår att kommunstyrelsen beslutar följande:
Kommunstyrelsen fastställer direktiv till nämnderna inför budget 2015 och plan för 2016-2017, enligt skrivelse 2014-05-26
Sammanfattning av ärendet
Kommunstyrelsen lämnar direktiv till nämnderna angående budget 2015 och plan för 2016-2017. Nämndernas budgetförslag ska lämnas in till kommunstyrelsen senast den 30 september.
Handlingar
Förslagsskrivelse med bilaga, 2014-05-26 

Kommunstyrelsens direktiv
Stadens vision jämte de fem strategiska målen och det finansiella målet ska vara vägledande för nämndernas verksamhetsmässiga och ekonomiska planering. Nämnderna ska också, utöver lagstiftning, beakta stadens gemensamma policydokument. Miljöprogrammet skall fortsätta implementeras i budget och målkedja.

Vision för Lidingö – hälsans ö
•	På Lidingö ges människor förutsättningar för en god hälsa.
•	Lidingö erbjuder en kreativ miljö för människor och företag.
•	Lidingö är en del av Stockholmsregionen och klarar balansen mellan utveckling och miljö.
•	Lidingö har Sveriges bästa skolor.
•	På Lidingö känner man trygghet i livets alla skeden.

Strategiska mål
•	Lidingöborna upplever största möjliga valfrihet.
•	Stadens verksamhet baseras på ett kundfokus och utgår från Lidingöbornas behov och önskemål.
•	Lidingö stad har en så liten miljöpåverkan som möjligt och ger Lidingöborna förutsättningar för kloka miljöval.
•	Lidingö stad förnyar sig kontinuerligt för att skapa största möjliga nytta för Lidingöborna.
•	Lidingö stad hushållar effektivt med skattebetalarnas pengar.

Finansiellt mål
•	Lidingö stad har en ekonomi i balans, grundad på en låg kommunalskatt. Stadens överskottsmål är 1 % av verksamhetens kostnader.

Strategiska mål
Kommunallagen ställer krav att kommuner och landsting ska ha god ekonomisk hushållning. För att främja en god ekonomisk hushållning ska mål och riktlinjer finnas för stadens verksamheter och för ekonomin ska finansiella mål fastställas. 
Verksamhetsmål och finansiella mål ska utvärderas i årsredovisningen. Årsbokslut och delårsrapport ska underställas revisorerna.
Med stadens vision som grund och utifrån de strategiska målen ska nämnderna ange verksamhetsmål så att en sammanhängande målkedja formas för staden.
Nämnderna ska komplettera verksamhetsmålen med indikatorer för att möjliggöra en god måluppföljning. Strukturen på målprocessen framgår av bilaga 1 och närmare anvisningar lämnas av stadsledningskontoret.

•	Lidingöborna upplever största möjliga valfrihet.
Sedan många år kan Lidingöborna fritt välja skola och förskola. Senare har även valfrihet införts inom hemtjänst, för särskilda boenden och familjerådgivning. Arbetet med att ytterligare främja valfriheten inom stadens ansvarsområden kommer att fortsätta.
Ambitionen är att Lidingöborna ska uppleva största möjliga valfrihet, och därmed också ökat inflytande, när det gäller tillgång till stadens service.
Pengsystemen ska behandla kommunala och fristående aktörer lika. De kommunala verksamheterna måste kunna anpassa sitt utbud efter efterfrågan, så att resurserna till varje individ säkerställs.

•	Stadens verksamhet baseras på ett kundfokus och utgår från Lidingöbornas behov och önskemål.
Stadens verksamheter ska baseras på kundfokus och utgå från Lidingöbornas behov och önskemål. Vi måste kontinuerligt förnya oss för att skapa största möjliga nytta för Lidingöborna. Det är viktigt att erbjuda snabb och effektiv service. Myndighetsutövning ska ske korrekt och utan fördröjning.
Det ska vara enkelt för Lidingöborna att lämna synpunkter på den kommunalt finansierade verksamheten. Hur staden utför sina åtaganden och informerar om verksamheten ska följas upp i kontinuerliga mätningar. Brukare av kommunalt finansierade tjänster ska kunna betygsätta verksamheterna och kunna lämna förslag till förbättringar.

•	Lidingö stad har en så liten miljöpåverkan som möjligt och ger Lidingöborna förutsättningar för kloka miljöval.
I stadens miljöprogram finns tio lokala miljömål som syftar till att forma Lidingö till en energismart, hållbar och miljöklok stad. Nämnderna ska redovisa de lokala miljömålen i budgeten under ovanstående strategiska miljömål. De lokala miljömålen finns i bilaga.
Lidingö stad ska arbeta brett och förvaltningsövergripande med miljöfrågorna. Lidingö stad ska förena utveckling och miljötänkande. Staden ska aktivt arbeta för att minska fossilbränsleberoendet. Arbetet med att effektivisera energianvändningen i Lidingö stads fastigheter ska fortsätta.
Staden ska slå vakt om den goda livsmiljön på Lidingö och ge Lidingöborna förutsättningar för en god hälsa. Det förutsätter att alla bidrar till att åstadkomma en långsiktigt hållbar utveckling. Stadens egna verksamheter ska ha så liten miljöpåverkan som möjligt.
•	Lidingö stad förnyar sig kontinuerligt för att skapa största möjliga nytta för Lidingöborna.
Den service som staden tillhandahåller eller finansierar ska hålla god kvalitet. Verksamheterna ska följas upp och utvärderas, oavsett om de drivs i privat eller kommunal regi.
Genom aktivt kvalitetsarbete, med tydliga mål, kan verksamheterna utvecklas. 
Tjänstegarantier ska införas där det är tillämpbart.
Lidingö stad ska fortsätta att utveckla verksamheten. Det ska göras i en organisation som ser den anställde som sin viktigaste resurs med kompetenta och duktiga ledare i organisationen.
Synpunkter och utvecklingsidéer från såväl anställda som kommuninvånare ska tas om hand på ett bra sätt. Utifrån nyckeltal och kundundersökningar ska tydliga jämförelser kunna göras mellan olika verksamheter, men också i förhållande till andra kommuner.

•	Lidingö stad hushållar effektivt med skattebetalarnas pengar.
Det är skattebetalarnas pengar vi förfogar över. Därför måste vi hushålla effektivt med dessa. Stadens ekonomiska resurser ska användas så att utbildning av barn och ungdomar samt omsorg om äldre och funktionsnedsatta prioriteras. Stadens verksamheter ska ha bra resurser.
För att klara framtidens välfärd måste staden arbeta mer strukturerat med effektiviseringar och prioritera de uppgifter som är viktigast för medborgarna. Detta kan ske genom verksamhetsutveckling, effektivt lokalutnyttjande, ökad konkurrensutsättning, samverkan med och jämförelse med andra kommuner. 
I syfte att uppnå bästa möjliga service per satsad skattekrona ska staden fortsätta att lägga ut verksamheter på entreprenad samt utveckla valfriheten inom fler områden.
Den kommunala verksamheten finansieras genom kommunalskatt, statsbidrag och avgifter. För att hålla skatten låg för alla eftersträvar staden en ökande grad av avgiftsfinansiering där så är lämpligt. Avgiftssystemen måste ta hänsyn till enskildas ekonomiska omständigheter.
Stadens tillgångar i form av mark, fastigheter, tekniska anläggningar och liknande ska vårdas och underhållas väl. Tillgångar som inte behövs för stadens verksamhet kan avyttras. Kapital som finns avsatt för stadens pensionsskuld ska placeras på ett sådant sätt att vårt åtagande gentemot framtida pensionärer säkras.
Med beskattningsrätten följer ett stort ansvar varför denna rätt måste användas ytterst återhållsamt. Den kommunala skatteutjämningen medför en belastning för Lidingös ekonomi.
Även med dessa förutsättningar ska Lidingö sträva efter en låg beskattning. Att kommunalskatten är låg har stort värde för alla. Man ska kunna leva på sin lön. Den enskilde har den bästa möjligheten att fatta beslut som rör egna ekonomiska prioriteringar. När fler har förmåga att hantera det oväntade, har vi uppnått ett samhälle som är både tryggare och friare.
Ekonomisk utgångspunkt
Lidingö stad har en välskött ekonomi med balanserade resultat och en god soliditet. Sedan kommunerna tvingades till medfinansiering av den statliga inkomstutjämningen mellan kommunerna har dock Lidingö stad varit utsatt för ett hårt ekonomiskt tryck. Förändringar i utjämningssystemet från och med 2014 innebär en ytterligare ekonomisk belastning på cirka 47 mnkr per år.
Under åren 1986-2003 tvingades staden till skattehöjningar på drygt fyra kronor för att kunna möta den ökade inkomstutjämningen samt ny lagstiftning inom ett antal kommunala verksamhetsområden. Lidingö har de senaste åren, trots sänkning av kommunalskatten med totalt 0,75 kronor och kraftigt utbyggnad av exempelvis förskolan, kunnat uppvisa starka resultat. Resultaten har möjligjort att en relativt omfattande investeringsverksamhet i hög utsräckning kunnat egenfinansieras.
I november 2013 fattades beslut om stadens budget för år 2014. Stadens prognoser över skatteintäkter visade vid tidpunkten  på begränsat utrymme för kostnadsökningar. Pengbeloppen i valfrihetssystemen inom skola, förskola och äldreomsorg uppräknades med 1 procent. Verksamheter inom funktionsnedsättning och socialpsykiatrin uppräknades med 0,5 procent.
För att möta ökat antal grundskoleelever och ökade omsorgsbehov inom äldre- och handikappomsorgen tillfördes verksamheterna 10 mnkr. Inom förskolan förstärktes resurserna för barn i behov av särskilt stöd (BIBSS) med 2 mnkr. Ytterligare resurser tillfördes verksamheterna för bland annat ökat ekonomiskt bistånd, vinterväghållning och ökade driftskostnader i anläggningar.
Svensk ekonomi avslutade 2013 mycket starkt och 2014 har startat bra. Ett skäl är att tillväxten i omvärlden får allt bättre fart och en ökad inhemsk efterfrågan. Den låga inflationen begränsar skatteunderlagets tillväxt. I reala termer, dvs. efter avdrag för pris- och löneökningar, är däremot skatteunderlagets tillväxt stark.
Lidingö stad följer Sveriges Kommuner och Landstings prognoser gällande utveckling av skatteintäkter och statsbidrag. Prognosen kompletteras med stadens egen befolkningsprognos. Förändringen av utjämningssystemet som beslutades hösten 2013 innebär att staden får en utökad nettoavgift i systemet på cirka 47 mnkr. Under åren 2014 och fram till 2016 får staden ett införandebidrag som succesivt minskas.
Utgångspunkten för årets budgetarbete är, liksom tidigare år, att staden har ett tak för utgifterna som grundas på det ekonomiska utrymme som ges av skatteintäkter med oförändrad utdebitering.
Stadens finansiella mål om ett positivt resultat motsvarande en procent av verksamhens kostnader behöver uppnås för att dels ha en marginal för oförutsedda kostnader dels minska behovet av upplåning inför kommande investeringar. Detta innebär att det årliga överskottet skall uppgå till cirka 27 mnkr. Kommunstyrelsen anser det som viktigt att hålla fast vid detta mål.

Stadens ekonomiska förutsättningarna beräknas ge ett utrymme till följande generella påslag:
Budget 2015
•	Skol- och förskolepeng, +3 % (från 1 januari)
•	Peng för LOV, servicehus, funktionsnedsättning, +3 %
•	Anslagsfinansierade verksamheter inom UN och SON, +2 %
•	Övriga nämnder/kontor, +2%
 Plan 2016
•	+2 % för samtliga verksamheter
 Plan 2017
•	+2 % för samtliga verksamheter
 
För ökade volymer inom skola, förskola, äldreomsorg och verksamhet för funktionshindrade personer tillförs verksamheterna 33,9 mnkr år 2015 och ytterliggare 25,0 mnkr år 2016.
Ramuppräkningen för budgetåret är generös. Något ekonomiskt utrymme för äskanden utöver ram finns inte.
Nämndernas budgetförslag ska innefatta åtgärder för att kunna klara prisökningar och löneökningar inom respektive avtalsområde.
Höga investeringsnivåer medför tillkommande kapital- och driftkostnader som begränsar utrymmet för verksamheterna. Nämnderna uppmanas att iaktta återhållsamhet och prioritera bland investeringsäskanden. Tillkommande kostnader till följd av investeringar i form av lokalhyror och/eller andra driftskostnader ska täckas inom tilldelad ekonomisk ram om inga andra direktiv tagits.
Avgiftshöjningar om minst 2 procent bör eftersträvas. I det fall lagen inte anger annat bör intäkterna täcka självkostnaden. Avgiftssystemen måste ta hänsyn till enskildas ekonomiska omständigheter.
De ekonomiska budgetförutsättningarna har beräknats av stadsledningskontoret och återfinns i bilaga.

Stadens resultatbudget, mnkr
| Bokslut | Bokslut | Prognos* | Budget | Plan | Plan
| 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017
Verksamhetens intäkter | 440,7 | 432,8 | 422,0 | 425,0 | 425,8 | 426,6
Jämförelsestörande intäkter | 39,4 | 37,9 | 0,4 | - | - | -
Verksamhetens kostnader | -2 485,4 | -2 574,6 | -2 634,2 | -2 690,8 | -2 765,8 | -2 839,8
Avskrivningar | -109,9 | -107,3 | -117,8 | -131,2 | -132,3 | -133,4
Verksamhetens nettokostnader | -2 115,2 | -2 211,2 | -2 329,6 | -2 397,0 | -2 472,3 | -2 546,6
Skatteintäkter | 2 357,1 | 2 458,7 | 2 477,5 | 2 589,6 | 2 749,3 | 2 883,9
Generella statsbidrag och utjämning | -182,0 | -203,1 | -150,3 | -170,5 | -250,2 | -308,0
Utdelning från av staden ägda bolag | 0,4 | 0,3 | 6,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2
Finansnetto | 26,1 | 17,6 | 10,6 | 4,0 | 1,2 | 0,0
Jämförelsestörande finansiell kostn. | | -3,0 | | - | - | -
Årets resultat | 86,4 | 59,3 | 14,4 | 26,4 | 28,3 | 29,5
Nettokostnadsutveckling* | 4,7 % | 4,4 % | 3,6 % | 2,9 % | 3,1 % | 3,0 %
Skatteintäktsutveckling | 3,0 % | 3,7 % | 3,2 % | 3,9 % | 3,3 % | 3,1 %
*Exklusive jämförelsestörande poster
* Prognos månadsrapport april 2014

Inriktning och ekonomiska ramar
Utbildningsnämnden
Lidingö ska ha Sveriges bästa skolor. Skolans roll är framför allt att utveckla elevernas kunskaper. Målet är att alla elever ska ha fullständiga avgångsbetyg med tillräcklig kunskapsbas för att kunna gå vidare till högre utbildning eller yrkesarbete.
Föräldrar har huvudansvaret för barns fostran. Skolan ska tillsammans med föräldrarna lära eleverna att ta ansvar, att samarbeta med och respektera andra samt att förstå och värna demokratin. Undervisningen i Lidingös skolor ska bedrivas med engagemang, hålla hög kvalitet och vara inriktad på att ge eleverna bästa tänkbara utbildning. 
Kvaliteten i utbildningen, vilket avser såväl kunskapsresultat som trygghet och valfrihet, har högsta prioritet. Lärarnas kompetens är avgörande för utbildningens kvalitet. Stadens ambition är att öka andelen behöriga lärare och lärare med forskningskompetens. Det är viktigt att lärararnas löner är konkurrenskraftiga. Kompetens och resultat ska premieras på alla nivåer.
Skolan har ett speciellt ansvar för de elever som är i behov av särskilt stöd. Den ska erbjuda goda möjligheter för alla elevers lärande och måste tidigt kunna se och fånga upp de barn och elever som har behov av särskilt stöd. Nämnden tillfördes i budget 2014 ytterligare medel för barn i behov av särskilt stöd, BIBSS, i förskolan. Nämnden bör under kommande år se igenom BIBSS för hela grundskolan.
Att ständigt utvärdera och utveckla verksamheten är ledord. Det är viktigt att kontinuerligt kunna mäta kvaliteten i skolan. Utbildningsnämnden gör varje år ett uppföljningsarbete och en kvalitetsrapport. Det är viktigt att nämnden utvärderar den och vid behov kommer med förslag i anslutning till budgetarbetet.
Lidingös skolor har en hög kvalitet. Studieresultaten på såväl grundskolan som gymnasieskolan ligger bland de bästa i landet. Några större skillnader i betygsnivåer mellan pojkar och flickor vilket blivit allt vanligare i landet har inte sin motsvarighet på Lidingö. En betydande andel av stadens gymnasieelever går också vidare till högre studier. Andelen grundskoleelever som inte uppnår behörighet till gymnasiet är mycket begränsad.
Lidingös skolor ska fortsätta arbetet med att motverka mobbning och kränkande behandling. Ett aktivt och levande värdegrundsarbete ska genomsyra hela verksamheten. Alla barn ska känna sig trygga i skolan.
Utbildningsnämnden bör se över behovet av extra bidrag, utöver skolpeng, till Hillel skolan i Stockholm. Skolan har extraordinära kostnader för undervisningen utifrån skolans säkerhetssitution.
Missbruk av droger är förödande för ungdomars utveckling. Senaste två åren har allt fler tillslag och avslöjanden kring exempelvis den s k vodkabilen och under senare tid allt mer cannabis och annan narkotika skett. Kommunstyrelsen ser mycket allvarligt på utvecklingen och uppdrar åt utbildningsnämnden att se över om skolhälsovårdens arbete mot narkotika skulle bli ännu effektivare om även de kommunal kuratorerna ingår i skolhälsovårdens organisation.
IT spelar en väsentlig roll i förnyelsen av skolan. Det handlar å ena sidan om att utveckla en IT- stödd pedagogik för ett förändrat lärande i tiden. Å andra sidan handlar det om att IT kan underlätta lärarnas dagliga arbete. Skolan ska vara en modern arbetsplats som präglas av kreativitet; en arbetsplats som är framåtblickande och berikas av de digitala möjligheterna. 
En modern skola måste vara relevant för eleverna. IT ska vara en naturlig och integrerad del i skolan. Digital kompetens är också identifierat som en av EU:s 8 nyckelkompetenser. Kommunstyrelsen anser därför att varje skola ska ha en konkret och utvärderingsbar handlingsplan som omfattar såväl insatser för att stärka elevers, lärares och skolledares digitala kompetens som ökad datortäthet och införandeplaner för olika digitala verktyg. Vi ser också att verksamheten bör öka sitt engagemang och deltagande i att prova olika metoder för att åstadkomma en utvecklande, modern och stimulerande lärmiljö. Vidare vill kommunstyrelsen att utbildningsnämnden verkställer att mäta och följa upp skolornas handlingsplaner.
Under 2000-talets första decennium upplevde staden en babyboom som kom att kräva en omfattande och snabb utbyggnad av förskolan.  Detta tillskott av barn kräver under detta decennium en utbyggnad av grundskolan. Antalet elever i grundskolan förväntas öka med drygt 600 till år 2019 jämfört med antalet i december 2012. Detta ställer krav på ett optimalt utnyttjande av befintliga lokaler. Till viss del kan det ökade antalet elever inrymmas i dessa men ett tillskott av lokaler krävs. Rudboda skola ersätts av en ny och något större skola med inflyttning höstterminen 2014 och utbyggnad av Sticklinge skola påbörjas under 2014. Nya förskolor planers i Kalvhagen och Äppelbo.
Kommunstyrelsen ser positivt på utbildningsnämndens aktiva lokalplanering. Nämnden följer noggrannt utvecklingen av antalet barn och elever för att på bästa sätt dimensionera både förskola, skola och gymnasium.

Ekonomiska ramar för utbildningsnämnden
Utbildningsnämnden ska i förslag till budget särskilja på ekonomiska ramar för verksamhet som bedrivs i egen regi inklusive anslagsfinansierad verksamheter och den totala ramen för skolpeng.
Pengbeloppen för förskola, pedagogisk verksamhet (t.ex. familjedaghem), skolbarnomsorg och grundskola höjs med tre procent från och med 1 januari 2015. Tidigare år har pengbeloppen justerats vid budgetårets halvårskifte. Att pengbeloppen justeras redan vid budgetårets början innebär ett extra tillskott på cirka 15 mnkr år 2015.
Gymnasieskolans pengbelopp fastställs till de nivåer som Kommunförbundet i Stockholms län (KSL) föreslår.
Kommunstyrelsen har sedan länge prioriterat förskole- och skolverksamheten. Detta inte minst ekonomiskt. Bland annat genom att alltid tillföra resurser för volymökningar. För att möta ökade volymer tillförs skolpengsramen 6,5 mnkr 2015 och ytterligare 6,3 mnkr 2016.
Förändringar i det kommunala utjämningssystemet som trädde i kraft 1 januari 2014 innebär ett lägre statsbidrag för maxtaxa. Skolpengsramen utökas med motsvarande minskning av statsbidraget, 4,3 mnkr.
De anslagsfinansierade verksamheternas anslag uppräknas med två procent.
Regeringen har i den ekonomiska vårpropositionen aviserat ett flertal satsningar som syftar till mer kunskap i skolan. Det handlar både om ökningar av det generella statsbidraget till kommunerna och om riktade statsbidrag som kommunerna kommer att få ansöka om hos Skolverket. De exakta detaljerna för hur medlen för respektive satsning bör fördelas är ännu inte klart och fördelningen kommer dessutom att utgå ifrån då aktuell statistik, t ex uppdaterad befolkningsstatistik. Preliminärt har Utbildningsdepartementet angett ett ungefärligt belopp 2015 på ca 14-16 MSEK för Lidingös del. Beloppet är totalt för både kommunala och fristående skolor. Dessa belopp ligger utöver den föreslagna ramen.

Stöd- och omsorgsnämnden
Vård och omsorg ska präglas av respekt för människors integritet och rätt till självbestämmande. Allt fler människor i Sverige uppnår mycket hög ålder. Det är i huvudsak friska år som läggs till livet och många fortsätter vara aktiva högt upp i åldrarna. Samtidigt behöver många äldre människor förr eller senare någon form av stöd och hjälp i det dagliga livet. I första hand ska det ske genom olika stödinsatser så att människor kan bo kvar hemma. 
Då Lidingöborna blir allt friskare och lever längre har behovet av äldreomsorg förändrats. Idag är äldreboenden ofta inriktade på den sista tiden i livet. Det ställer krav på att den medicinska kompetensen är hög så att den äldre såväl som de anhöriga känner trygghet. 
Service, vård och omsorg ges utifrån vars och ens specifika behov, med värdighet och rätt till självbestämmande. Lidingöborna är vana att välja och ställer höga krav på kvalitet och valfrihet. Det är en grundläggande trygghetsfråga att själv kunna välja vem som ska hjälpa till med städning, tvätt, inköp, hygien m.m. På Lidingö finns valfrihet för hemtjänst och vård- och omsorgsboende. 
Kommunstyrelsen anser att valfriheten behöver utvecklas. Höga kvalitetskrav ska ställas på alla tjänster oavsett om vården ges i egen regi eller av privata vårdgivare. För verksamhet som drivs i privat regi finns krav och förutsättningar reglerat i avtal. Motsvarande dokument i form av överenskommelser ska tas fram för stadens verksamheter som drivs i egen regi. Lika villkor ska råda mellan kommunala och enskilda alternativ. Det måste bli tydligare för den som använder sig av annan utförare än kommunen att Lidingö stad har det yttersta ansvaret för att omsorgen når upp till den angivna kvaliteten. 
För att tillgodose äldres skiftande behov ska det finnas vård- och omsorgsboenden med olika inriktningar. Det kan vara profilerat mot demenssjukdomar, psykiska funktionshinder eller andra specifika behov som kräver särskild omvårdnad och kompetens.
Att kunna komma ut från sin bostad är oerhört betydelsefullt. Därför ska äldre som bor i vård och omsorgsboende ha rätt till utevistelse. Promenader ska också kunna ges som biståndsinsats för personer med hemtjänst.
Staden bör på olika sätt stimulera tillkomsten av fler öppna verksamheter för samvaro och aktiviteter, bland annat genom att uppmuntra ideella och frivilliga insatser.
För att Lidingö Hospice ska kunna ingå i landstingets vårdvalssystem behöver möjligheten att verksamheten övertas av en privat vårdgivare undersökas.
En bra äldreomsorg förutsätter engagerade och kunniga medarbetare. Det är viktigt att fortsätta kompetensutveckla personalen. En långsiktig målsättning är att samtliga tillsvidareanställda har grundutbildning. En del av vård- och omsorgspersonalen har svenska som andraspråk och behöver utveckla sina språkkunskaper i svenska. 
Människor med funktionsnedsättning ska få stöd som är anpassat utifrån de egna förutsättningarna. Respekten för funktionsnedsatta människors integritet och självbestämmande kräver att valfrihet präglar utformningen av det stöd som ges. Den enskildes vardag ska ha ett varierat socialt innehåll som kännetecknas av värdighet och medbestämmande.

Ekonomiska ramar för äldre- och handikappnämnden
Stöd- och omsorgsnämnden ska i förslag till budget särskilja på den totala ramen för verksamhet som bedrivs enligt LOV (LOV-peng) och anslagsfinansierad verksamhet.
Pengbeloppen för hemtjänst, särskilda boenden, servicehus och funktionshinder höjs med tre procent. Övriga verksamheters anslag uppräknas med två procent.
För att möta ökade volymer tillförs stöd- och omsorgsnämnden 27,4 mnkr 2015 och ytterligare 18,7 mnkr 2016.

Kultur- och fritidsnämnden
Det är väsentligt att barn och ungdomar får ta del av olika fritidsaktiviteter, till exempel olika idrotter, naturupplevelser och kulturverksamheter. Därigenom skapas ökade förutsättningar för barn och ungdomar att få en rik fritid som de kan ha glädje av även som vuxna.
Stadens eget fritidsutbud ska primärt inrikta sig på aktiviteter för barn och ungdomar som kompletterar det som föreningar och andra erbjuder. Fritidsverksamheten ska bedrivas så att även barn och ungdomar med funktionshinder kan delta så långt möjligt. Därutöver kan det behövas verksamheter som är särskilt anpassade till deras behov. Möjligheten för Lidingöborna att motionera på Lidingö ska uppmuntras. 
Samhällsutvecklingen medför att nya fritidsaktiviteter tillkommer och konkurrerar med redan etablerade. Vi måste uppmärksamma hur barn och ungdomars intressen för olika verksamheter förändras och våga ifrågasätta och ompröva de traditionella prioriteringarna.
Under de kommande åren ska staden bygga en ny idrottshall och en konstgräsplan i Dalénum, utreda möjligheten att bygga ett nytt bad samt bidra till att ny belysning på sista milen av Lidingöloppet sätts upp. Likaså planeras Bodals bolhall ersättas av en ny anläggning i Högsätra.
Föreningarna fyller en viktig funktion för många lidingöbor och det ideella arbetet inom föreningslivet är mycket betydelsefullt. Föreningarnas arbete med särskilt fokus på att attrahera äldre ungdomar bör stödjas. Flera föreningar och privata entreprenörer bidrar dessutom med egna anläggningar eller kompletterar stadens. Även framöver vill staden verka för att, där så är möjligt, finna komplement eller ersättning till kommunal finansiering genom till exempel föreningarnas egna insatser i nära samarbete med näringslivet.
Millesgården, Bosöanläggningen och Lidingöloppet är kända långt utanför Lidingö. Staden bör utveckla samarbetet med deras företrädare och underlätta för dessa verksamheter.
Olika kulturaktiviteter erbjuds barn och ungdomar på bland annat stadsbiblioteket, Sagateatern och Elverket. 
Vårt stadsbibliotek ska också i fortsättningen vara en källa för lärande och kunskapsinhämtning samt fungera som en naturlig mötesplats för alla ålders- och intressegrupper. Stadsbiblioteket ska utveckla sin verksamhet för Lidingöborna.
Lidingö stads kulturutbud ska vara ett komplement till det som finns på den kommersiella marknaden. Staden ska inte konkurrera med till exempel videobutiker, caféer eller affärer som säljer datorspel.
På Lidingö finns stora kulturella värden såsom fornminnen, kulturmiljöer och värdefulla byggnader. Dessa ska bevaras för framtiden. Bättre skyltning av kulturhistoriska platser och byggnader behöver genomföras.
Kulturnatten och körfestivalen är uppskattade händelser och bör även fortsättningsvis understödjas av Lidingö stad.

Ekonomiska ramar för kultur- och fritidsnämnden
Den ekonomiska ramen för kultur- och fritidsnämnden uppräknas med två procent.
I budget 2014 tilldelades nämnden 0,7 mnkr för halvårseffekten av ökade lokalkostnader av ny idrottshall vid Rudboda skola och ökade hyreskostnader vid utbyte av kylkompressor i Childhood Hallen. Nämnden anvisas till år 2015 ytterligare 0,8 mnkr.
Till ökade driftkostnader för belysning av Lidingöloppets ”sista mil” tilldelas nämnden 0,1 mnkr.
Nämnden uppmanas att iaktta återhållsamhet och prioritera bland investeringsäskanden. Tillkommande kostnader till följd av investeringar i form av lokalhyror och/eller andra driftskostnader ska täckas inom tilldelad ekonomisk ram om inga andra direktiv tagits.

Tekniska nämnden
Staden vill skapa en säker trafikmiljö med god framkomlighet för alla trafikantgrupper. Hänsyn måste tas till den omgivande miljön och till de boende.
Ett bra underhåll av våra vägar måste vidmakthållas för att undvika långsiktig kapitalförstöring.
Lidingö stad ska ha trafiksäkra gång- och cykelvägar som är belysta och lättillgängliga. Därvid ska särskilt gång- och cykelvägar till och från skolorna prioriteras.
Alltfler arbetspendlar med cykel och det är viktigt att värna de oskyddade trafikanterna. Staden vill därför öka satsningen på gång- och cykelvägar. En gång- och cykelväg längs stranden mellan Dalénum och Torsvik ska förverkligas.
För att stimulera fler Lidingöbor att åka kollektivt behöver möjligheten att parkera bilar och cyklar vid Lidingöbanans stationer ses över.
Stadens park- och naturmark ska så långt möjligt lämnas orörd. De ska vara tillgängliga för Lidingöborna och ge förutsättningar för ett aktivt friluftsliv. Naturområden ska inte upplåtas till nya stora anläggningar utan skötas som rekreationsområden. Ansträngningar ska göras för att ytterligare bereda allmänheten tillgång till strandpromenader.
Lekplatser ska fortsätta rustas upp och vara säkra för barn att vistas i.
Resurserna för park- och naturskötseln har förstärkts de senaste åren. Åtgärder mot förbuskning och nedskräpning liksom klippning av gräsmattor måste prioriteras. Parkbänkar behöver förnyas och deras placeringar omprövas utifrån ett tillgänglighetsperspektiv. 
Infrastrukturen måste underhållas för att säkerställa att Lidingöborna i efterfrågad utsträckning har en säker tillgång till rent vatten och väl fungerande avloppssystem. Ett viktigt led i att förbättra vattenkvaliteten runt Lidingö är att arbetet med rening av dagvatten för inre Kyrkviken påbörjas.
Staden ska fortsätta byta ut gatubelysningen till mer miljövänliga lysdioder.
System för källsortering och sophantering ska utformas så att det underlättar för Lidingöborna. Anläggningar för avfallshantering ska placeras så att olägenheter begränsas. Tack vare återvinningscentralen i Stockby återvinns idag 80 % av Lidingöbornas grovavfall. Det betyder mycket för vår framtida miljö. Att även framdeles underlätta återvinning av grovavfall är därför en mycket viktig miljöåtgärd.
Staden ska i samarbete med Sörab förverkliga den nya återvinningscentral i Stockby som kommunfullmäktige beslutade om redan 2006. Staden ska också verka för att fler mindre återvinningsstationer tillkommer. I nuläget är nya aktualiserade lokaliseringar parkeringsplatsen vid Willys i Larsberg samt vid Furutorp på Elfvik.

Ekonomiska ramar för tekniska nämnden
Den ekonomiska ramen för tekniska nämnden uppräknas med två procent.
Nämnden uppmanas att iaktta återhållsamhet och prioritera bland investeringsäskanden. Tillkommande kostnader till följd av investeringar ska täckas inom tilldelad ekonomisk ram om inga andra direktiv tagits.

Socialnämnden
Människor föds med olika förutsättningar och vissa människor har av olika skäl mött större svårigheter i livet än andra. Det är viktigt att Lidingö stad i sådana situationer ger hjälp till självhjälp. På Lidingö ska man känna trygghet i livets alla skeden.
Den som behöver samhällets stöd ska erbjudas god service. Insatserna ska präglas av respekt för människors integritet och rätt till självbestämmande. Utredningar ska genomföras med hänsyn till individens integritet. Det är viktigt att den hjälpsökande blir bemött med empati och att denne känner sig sedd och respekterad.
Rätt insatser ska göras i rätt tid. Detta gäller såväl när barn, ungdomar och vuxna far illa som när livssituationen är sådan att den enskilde inte kan klara sin vardag utan samhällets stöd. Förebyggande åtgärder ska finnas för att motverka sociala problem, speciellt när det handlar om barns och ungdomars välbefinnande.
Stödet ska vara utformat på ett sådant sätt att det stärker den enskildes möjlighet att leva ett självständigt liv. Biståndet ska vara tillräckligt, men samtidigt syfta till att undvika ett varaktigt hjälpbehov.
Personal i skola, förskola och annan verksamhet ska ha riktlinjer för att fånga upp barn som far illa och mår dåligt. Sommarjobb ska erbjudas ungdomar som är i behov av samhällets stöttning. Kvinnofriden ska värnas. Kvinnor och män som blir misshandlade ska få samhällets stöd och hjälp. Lidingö stad ska även fortsättningsvis stödja arbetet med en kvinnojour på Lidingö.

Ekonomiska ramar för socialnämnden
Den ekonomiska ramen för socialnämnden uppräknas med två procent.

Kommunstyrelsen
Kommunstyrelsen är stadens ledande politiska förvaltningsorgan. Den har ett särskilt ansvar för stadens utveckling och ekonomiska ställning. Styrelsen leder och samordnar planeringen och uppföljningen av stadens ekonomi och verksamheter.
Lidingö är en del av Stockholmsregionen och staden arbetar aktivt för att klara balansen mellan utveckling och miljö. Lidingö ska också erbjuda en kreativ miljö för människor och företag. 
Hälsa är sedan 2005 den bärande idén i Lidingö stads vision och de nya inriktningsmålen identifierar vilka områden som ska prioriteras i hälsoarbetet under åren 2015-2020. Nämnder och förvaltningar ska beakta hälsoområdena mat, motion och mötesplatser i det årliga budget- och verksamhetsplaneringsarbetet.
Som samhälle ska Lidingö utvecklas på ett sätt som möjliggör och främjar medborgarnas hälsa, såväl fysiskt, psykiskt som socialt. En viktig förutsättning för Lidingöbornas välbefinnande är stadens fina naturområden som ger goda möjligheter till rekreation. Lidingös grönområden ska värnas. 
Lidingö kännetecknas av omväxlande bebyggelse av hög kvalitet blandat med väl bevarade park- och naturområden samt närheten till vatten. Det gör vår stad attraktiv. 
För att bibehålla Lidingös särprägel krävs även framgent en väl avvägd mark- och bebyggelseplanering. Ansträngningar ska göras för att bevara kulturellt värdefulla miljöer och kulturhistoriskt viktiga byggnader. 
Det är viktigt att framtida byggande sker i sådan takt att vår infrastruktur inte överbelastas och att överexploatering undviks. Ny infrastruktur ska tas med i planerna redan från början. Ny bebyggelse ska tillkomma genom försiktig förtätning eller på mark som redan är ianspråktagen. All förtätning ska vara väl anpassad till den befintliga miljön. En miljömedveten bostadsplanering innebär såväl ekonomiska som miljömässiga vinster. Hänsyn måste tas till kommande klimatförändringar. 
Byggnationen i den nya stadsdelen Dalénum pågår och nästa större stadsutvecklingsprojekt är Centrum/Torsvik med syfte att bland annat att förbättra Lidingöbornas möjlighet till lokal handel, förbättra kollektivtrafiken, minska bullret och bygga miljösmarta bostäder. Beslut om planprogrammets innehåll väntas tas i juni och direktiv till första detaljplanen, med fokus på handeln i Centrum, beräknas ges under senhösten.
Ett kommande projekt är Högsätra/Bergsätra där tanken är att tillskapa nya kvaliteter i området, integrera stadsdelen med närliggande områden samt utveckla Högsätraanläggningen. 
Vid nybyggnation ska tryggheten för de boende beaktas. Det kan ske exempelvis genom belysning och minimering av mörka ytor. I redan bebyggda områden bör man inventera utemiljön och försöka åtgärda uppenbara brister genom s.k. trygghetsvandringar.
Vid bostadsbyggande är det viktigt att bra och långsiktigt hållbara boendemiljöer tillskapas, där frågor som tillgänglighet, trygghet och sociala mötesplatser prioriteras. 
Variation av såväl upplåtelseformer som storlek på bostäderna ska eftersträvas. Lidingö har och ska även fortsättningsvis ha enfamiljshus och flerfamiljshus, hyresrätter och bostadsrätter som svarar upp mot de varierande behov och önskemål som våra invånare har. 
Lidingö stad ska aktivt motverka bostadssegregation genom att det finns blandade upplåtelseformer. 
Lidingö stad ska vara drivande inom energieffektiviseringar. 
För att underlätta stadens sociala ansvar för att tillhandahålla bostäder ska ansträngningarna att teckna avtal med privata fastighetsägare om anvisning av lediga hyresrätter fortsätta. 
De hyresgäster som bildar bostadsrättsförening och samlar tillräcklig majoritet ska få möjlighet av Lidingöhem AB att köpa sin fastighet på marknadsmässiga villkor. 
Det överskott som har genererats genom fastighetsförsäljningar ska användas till investeringar i kommunal infrastruktur eller till att minska stadens låneskuld. 
Om Lidingöhem, för att kunna bistå staden med lägenheter för sociala och medicinska förturer, behöver komplettera sitt bestånd med på marknaden befintliga hyresfastigheter ska företaget i enlighet med ägardirektiven ges möjlighet till detta. 
Många äldre önskar ett mer anpassat boende som möter behovet av tillgänglighet och socialt umgänge utan att för den skull vara i behov av kvalificerad biståndsbedömd service. Omvandlingen av servicehusen Tor och Frimuraren till seniorlägenheter har tagits emot mycket positivt, men efterfrågan på trygghetsboenden kommer sannolikt att öka framöver. Staden bör därför i den kommande planeringen beakta detta, framförallt i centrala lägen där närservicen är god. 
Grunden för vår välfärd är tillväxt. Vårt välstånd utgör summan av de ansträngningar som människor gör i form av utbildning, arbete, innovationer och risktagande. När företag växer skapas arbetstillfällen, vilket genererar de resurser som är nödvändiga för en bra kommunal service. Att stimulera tillväxt är därför en viktig uppgift. Däremot ska staden inte ägna sig åt egen näringsverksamhet som konkurrerar med näringslivet. Vi ser gärna att fler får möjlighet att utföra det som kommunen normalt gör själv. 
Ett gott företagsklimat handlar mycket om attityder och en hög servicenivå från stadens politiker och tjänstemän. Tydliga mål, med löften om att tillståndsärenden ska hanteras skyndsamt, gör kommunens ansvar gentemot företagen tydligt och visar på en vilja till service och dialog. Staden vill därför förbättra effektiviteten i myndighetsutövningen och fortsätta utveckla samverkan med det lokala näringslivet. Den dialog som finns mellan de lokala näringslivsrepresentanterna och staden ska utvecklas.
Staden ska förenkla och minska antalet myndighetskontakter för Lidingös företag och korta handläggningstiderna för deras ärenden. Lidingö stad ska använda upphandlingar för att få fler företag att lämna anbud för att på så sätt öka konkurrensen och därmed förbättra kvalitet och minska kostnader. 
Den kundtjänst som inrättats i Lidingö stadshus ska underlätta kontakten mellan Lidingöborna och kommunen men också mellan näringslivet och kommunen. Kommunens kontakter med Lidingös företagare och dess intresseorganisationer ska vidareutvecklas. 
Kundvalssystemen ska utvecklas för att stimulera till ökad konkurrens och mångfald bland utförare av olika välfärdstjänster. Kommunalt driven verksamhet och verksamhet som drivs av andra utförare ska styras och finansieras på likvärdiga och konkurrensneutrala villkor. 
Lidingö ska aktivt bidra till att uppfylla de regionala och nationella miljömålen som har antagits av Sveriges riksdag. 
I stadens miljöprogram 2011-2020 finns tre strategier; energismart stad, hållbar grön ö och miljökloka val. Varje strategi beskriver först en målbild för år 2020. Därefter beskrivs de lokala miljömålen som ska vara uppnådda före 2015.  Under 2015 ska miljöprogrammet utvärderas och revideras.
Lidingö stad ska arbeta brett med miljöfrågorna och det ska ske förvaltningsövergripande. 
Lidingö stad ska förena utveckling och miljötänkande. Staden ska aktivt arbeta för att minska fossilbränsleberoendet. Arbetet med att effektivisera energianvändningen i Lidingö stads fastigheter ska fortsätta. 
Lidingö stad ska tillhandahålla god rådgivning för den som vill ställa om till mer miljövänlig uppvärmning. 
Människans vilja, förmåga och ansvarstagande, tillsammans med nya tekniska landvinningar inom miljöområdet är en förutsättning för en hållbar miljöutveckling. 
Den goda livsmiljön på Lidingö ska värnas och Lidingöborna ges förutsättningar för en god hälsa. Det förutsätter att alla bidrar till att åstadkomma en långsiktigt hållbar utveckling. Stadens egna verksamheter ska ha så liten miljöpåverkan som möjligt. 
Det ska vara lätt att göra rätt. Staden ska ge Lidingöborna förutsättningar för kloka miljöval. 
Kunskapen om miljöfrågor behöver bli mer lättillgänglig för enskilda, företag och organisationer. Information till företagen är också viktig för att förebygga miljöbrott.
Staden ska genom sin myndighetsutövning och i den egna verksamheten verka för att förhindra buller och utsläpp. Modern teknik ska i största möjliga utsträckning nyttjas.
För att underlätta verksamheternas effektivitet i lokalutnyttjande ska fastighetskontoret kvalitetsäkra fastighetsbeståndets lokalareor. Fastighetskontoret ska leda arbetet med att implementera ett systematiskt brandskyddsarbete i stadens förvaltningar, samt tillse att stadens fastigheter har ett fullgott brandskydd såväl fysiskt som tekniskt.

Ekonomiska ramar för kommunstyrelsens kontor
Den ekonomiska ramen för kommunstyrelsens kontor uppräknas med två procent.
För höjda drift- och underhållskostnader uppräknas fastighetskontorets hyror med  2,5 procent. 

Investeringar 
Höga investeringsnivåer medför tillkommande kapital- och driftkostnader som begränsar utrymmet för verksamheterna. Nämnderna uppmanas att iaktta återhållsamhet och prioritera bland investeringsäskanden.
Tillkommande kostnader till följd av investeringar i form av lokalhyror och/eller andra driftskostnader ska täckas inom tilldelad ekonomisk ram om inga andra direktiv tagits. Fastighetskontoret beräknar en preliminär självkostnadshyra för nytillkommande objekt.

Arbetsordning
Nämnderna ska senast den 30 september till kommunstyrelsen inlämna förslag till budget och investeringsplan inom ramen för angivna direktiv och ekonomiska ramar.
Stadsledningskontoret kommer att lämna särskild information till förvaltningarna med anvisningar om budgetdokumentets utformning.
Inför kommunstyrelsens beslut till budget för 2015, med plan för 2016-2017, kommer kostnaderna och investeringarna för stadens verksamheter noggrant analyseras och belysas. Kommunstyrelsen är angelägen om att satsa på verksamheter som utgör välfärdens kärna.

Lidingö den 

På kommunstyrelsens vägnar

Paul Lindquist	Kristina Eklund
Kommunstyrelsens ordförande	Kommunstyrelsens sekreterare